Yoma 31

Forrige daf /  Neste daf

Amud a

 * Hvis alle badene som kohen gadol utfører bortsett fra den første ikke har noen renselseseffekt, men bare er en påminnelse, hva om det da er en gjenstand mellom huden og vannet? Blir badet da ugyldig? Så trekkes inn forskjellen mellom et rabbinisk pålegg og en lov fra Torah, der Rav Yosef sier til Abaye at alle rabbiniske forordninger ble gjort parallelt med Torah-lovene.
 * De går så videre til å diskutere hva det vil si å være delvis inni noe, hvis det er slik at et påminnelsesbad er nødvendig for å gå inn i tempelgården. Dette settes i sammenheng med forholdene for en metzorah, en syk person som skal bades før han går inn i tempelområdet.
 * La oss tenke oss at det fantes en kniv som var så lang at man kunne stå utenfor tempelplassen og slakte et dyr innenfor - ville det være ok? Eller hva om noen sto utenfor og som kunne tenkes å bli dyttet inn? Burde de ta et påminnelsesbad? En ting er klart, og det er at hvis slaktingen er del av en korban, så må man være ren. Gemara lar spørsmålet stå ubesvart, kanskje fordi det virker svært så teoretisk.
 * Dette synes å ha sammenheng med om det avgjørende er handlingen (som foregår inni tempelplassen) eller tilstedeværelsen av den som utfører handlingen (som i dette tenkte tilfellet er utenfor tempelplassen)?
 * Så er vi igjen tilbake til kohen gadols baderitualer på Yom Kippur. Vi minnes på at alle kohen gadols bad - unntatt den første - er på taket til parvah-kammeret. Diskusjonen blir så om dimensjonen på denne mikvehen slik at kohen gadol kunne senke hele legemet. 1x1x3 alen virker veldig lite på oss.
 * Av dette konkluderer man spesifikasjoner for kilden som het Ein Eitam, som skulle ligge mellom Jerusalem og Hebron, og som måtte være minst 23 alen opp fra tempelplassen for at mikvehen skulle inneholde levende vann.

Amud b

 * Gemara er ikke overbevist av denne utregningen, for det må være plass til bunnen av mikvehen og et tak på minst en alen hver! Gemara svarer seg selv ved å påpeke at dette var bygd i marmor, og da trengtes det bare litt ekstra (fordi marmor, etter sigende, ikke finnes porøst). Ikke nok til at utregningen ble feil. Det virker som de har fått nok av denne krangelen nå.
 * Og så er det dette med linklede for å skjerme kohen gadolens nakenhet for folket. Hva er det spesielle med dette? Dette settes i sammenheng med kohen gadols spesielle antrekk for akkurat denne dagen.
 * Mishnah: En forklaring på sekvensen følger, som rene spabeskrivelsen.
 * Så følger en pussig forklaring på slakten, der kohen gadol først gjorde et kutt men at selve slakten ble gjennomført av en annen prest. Det kan være her at selve slakten ble gjort av kohen gadol, men parteringen ble gjort av en annen prest. (Se tanker under). Kunststykket var at kohen gadol både skulle slakte og ta i mot blodet som kom.
 * Kohen gadol får det så travelt med diverse ofre, og det forklares mer om rekkefølgen. Vi er bekymrede over om kohen gadol fikk blod på seg, for han gjennomførte slakten i ført alle åtte seremonielle plagg.
 * Det var tillatt å varme mikvehvannet hvis kohen gadols helse ble skadelig (at han var istenis, svakelig fra det greske). Viktig her å poengtere at varmt vann ble tilført mikvehvannet, slik at vannet forble "levende". Ellers var det mulig de satte varme jernstenger i vannet (men er det brudd på forbudet mot arbeid på Yom Kippur?)
 * Spørsmål: var det egentlig noen bekymring om blodsøl? Dette var jo rituell renhet, ikke fysisk renhet.
 * Det dukker opp et problem mellom bading i det kohen gadol tar av seg brukte klær og bading i det han tar på seg nye. Måten det er skrevet på antyder at disse to er likeverdige, men at han skal vaske hendene og føttene to ganger for hvert skift, hvilket antagelig betyr at en vask skal foregå etter at han har tatt av seg de gamle, og den neste etter at han har tatt på seg de nye. Problemet er at dette synes å anta at første vask ble gjort mens kohen gadol var naken, og det var ikke bra. Derfor må den første likevel foregå mens han er kledd i det gamle antrekket, men det må være klart at begge gjelder det nye antrekket.
 * Så funderer man over at ikke alle var klar over baraitaen. Rabbi Pappa medgir at dette var i en baraita.

Tanker

 * Dette med om tilstedeværelse eller handling er avgjørende kan ha betydning for lovgivning om fjernstyrte operasjoner, der for eksempel kirurgen er i USA og pasienten er i Norge og noe går galt.
 * I følge shechita er det forbudt å slakte med annet enn ett kutt.